![](https://jurnalbr.ro/wp-content/uploads/2022/12/ciubuc.jpg)
În ultimii 2 ani de la alegerile parlamentare deputatul Ciprian Ciubuc s-a remarcat cu 55 de luări de cuvânt în cadrul a 29 de ședințe, fiind unul dintre cei mai activi aleși ai Brăilei în Parlamentul României. Dânsul a susținut 9 declarații politice în Plenul Camerei Deputaților și a depus 4 declarații politice în scris.
Chiar dacă a fost exclus din Grupul Parlamentar A.U.R. și din partid, totuși are un număr de 47 de inițiative legislative (proiecte de legi) din care doar 2 legi au fost promulgate:
1. LEGE nr. 303 din 16 decembrie 2021 pentru completarea art. 23 din Legea nr. 50/1991 privind autorizarea executării lucrărilor de construcții, care a fost publicată Monitorul Oficial nr.1198 din 17 decembrie 2021. Prin art. I se introduce un nou alineat, alineatul (6), cu următorul cuprins: (6) “Fac excepție de la prevederile alin. (2) terenurile aferente obiectivelor de investiție care servesc activităților agricole prevăzute la art. 92 alin. (2) lit. c) și e) și alin. (3) din Legea fondului funciar nr. 18/1991, republicată, cu modificările și completările ulterioare”.
Prin acest demers deputatul a dorit să fie protejate terenurile agricole de construcțiile speculative în zonele intravilane și extravilane, pe care se poate face agricultură în România.
2. LEGE nr. 6 din 5 ianuarie 2022pentru modificarea art. 3 alin. (3) din Legea cooperației agricole nr. 566/2004 publicată în Monitorul Oficial nr. 23 din 7 ianuarie 2022. Se modifică articolul 3 alin. (3) “Gospodăria țărănească poate deveni membru cooperator asociat în cooperativele agricole. Definirea, modul de autorizare și organizare a gospodăriei țărănești, modelul de atestat și modelul de carnet de comercializare a produselor din sectorul agricol sunt prevăzute în anexele nr. 1-3, care fac parte integrantă din prezenta lege”.
Din câte observăm deputatul de Brăila Ciubuc se preocupă de gospodăriile țărănești și de viitorul micului producător, fapt care este de apreciat.
La capitolul întrebări și interpelări parlamentarul de Brăila Ciubuc Ciprian s-a folosit de instrumentele parlamentare și a înaintat întrebări și interpelări în număr de 29 către miniștri în funcții, din coaliția de guvernare, la care a primit răspuns doar la 7. Acest fapt dovedește că partidele ce formează Guvernul României cu o majoritate zdrobitoare sfidează preocupările deputatului neafiliat Ciubuc Ciprian, dacă deputatului de Brăila, demnitar ales al poporului nu i se răspunde, atunci de cererile și petițiile unui simplu cetățean de rând nici nu mai vorbim.
Domnul deputat Ciubuc Ciprian a fost un vehement susținător și semnatar al moțiunii de cenzură împotriva Guvernului Cîțu.
Totuși, deputatul Ciubuc Ciprian a lipsit nemotivat pe parcursul ultimilor 2 ani la două ședințe ale Plenului Camerei Deputaților.
Din 1 septembrie 2022 parlamentarul a desfășurat o activitate intensă, activând în Comisia pentru drepturile omului, cultelor și problemele minorităților naționale, după ce a activat ca membru în Comisia de agricultură, apoi în Comisia de știință și tehnologie, fiind mutat din comisie în comisie pe fondul retragerii sprijinului politic de către Partidul A.U.R.
Din septembrie a depus șase întrebări în atenția mai multor miniștri în scopul lămuririi unor aspectele legate de modul în care se desfășoară activitatea la nivelul ministerelor, modul în care se pun în aplicare măsurile planificate în Programul de Guvernare al P.N.L. – P.S.D. – U.D.M.R., dar și situații concrete legate de proiectele naționale și de finanțările potențialilor beneficiari pe diferite axe și tipuri de proiecte europene în domeniul agriculturii.
Deputatul Ciubuc a fost unul din cei patru parlamentari eurosceptici și anti-război, care a semnat Memoriul pentru Pace, trimis către toate instituțiile de forță ale României și anume: S.I.E, S.R.I. Ministerul Apărării Naționale, Ministerul Afacerilor Interne și Ministerul Afacerilor Externe, precum și către Președintele României, Werner Iohannis, alături de vocala senatoare Diana Ivanovici – Șoșoacă. În acest sens a luat poziții anti-război de la tribuna Parlamentului României, a criticat guvernarea pentru trimiterea și tranzitarea de armament în Ucraina și implicarea României în mod indirect în război, inclusiv a criticat prezența Diviziei Aeroportată nr. 101 a S.U.A., care staționează la baza militară din Mihail Kogălniceanu.
Ultimele două luni deputatul Ciubuc a pregătit pentru a depune șase proiecte legislative :
1. Cooperativele agricole de tip 3 pentru fiecare județ și pentru Municipiul București;
2. Modificarea legii electorale pentru ca Președintele României să dețină doar cetățenie română;
3. Modificarea legii electorale pentru ca membrii Guvernului să dețină doar cetățenie română;
4. Modificarea legii electorale pentru ca parlamentarii să dețină doar cetățenie română;
5. Proiect normativ care reglementează modul de gestionare a situațiilor de calamitate cauzate de secetă;
6. Proiect normativ care modifică legea nr. 53/2003, republicată, prin aducerea unor completări necesare în cazul luării unor decizii la nivelul instituții publice și a dezbaterii unor proiecte normative cu societatea civilă și cu profesioniștii.
În ceea ce privește activitatea parlamentară în Circumscripția nr. 9 Brăila deputatul Ciubuc s-a remarcat prin susținerea micilor fermieri din comuna Gropeni, unde primarul Stan Maliche, nu le dădea posibilitatea să participe la licitațiile organizate în scopul concesionării pășunilor, deplasându-se în teritoriu.
În anul 2021 domnul Ciubuc a avut întrevederi cu șeful I.T.M din Brăila în scandalul iscat anul trecut cu vaccinarea obligatorie și amenințarea unor salariați cu suspendarea contractelor individuale de muncă de către unii angajatori din județ, primind sesizări în acest sens de la brăileni. În rest de când a fost exclus din A.U.R. s-a remarcat mai puțin în teritoriu, având program de audiențe în fiecare vineri între orele 09 – 17 la biroul parlamentar din Bd. Dorobanților nr. 80.
Făcând un bilanț la prima jumătate de mandat deputatul Ciprian Ciubuc pare că nu încasează indemnizația de parlamentar degeaba din banii contribuabililor.